Rengaskierrätyksen tiedotteet
Vanha rengas jalan alla vei Lenkki Oy:n innovaatiokisan voittoon
Renkaista valmistettua uusioraaka-ainetta hyödyntävän Lenkki Oy:n uuden sukupolven kengänpohjat valittiin kestävimmäksi innovaatioksi PacTec, FoodTec ja Plast Expo Nordic -messuilla. Kankaanpäässä toimiva Lenkki tähtää viennin vahvistamiseen suomalaisen kiertotalouden avulla.
![](files/1009/692/Lenkki_PlastExpo-11.jpg)
Suomen Rengaskierrätyksen uusioraaka-ainetta käyttävä Lenkki Oy on voittanut Kestävät innovaatiot -kilpailun, joka pidettiin PacTec, FoodTec ja Plast Expo Nordic -messujen yhteydessä Helsingin Messukeskuksessa 13. maaliskuuta.
Lenkin siivittivät voittoon kengänpohjat, joissa 30 prosenttia öljypohjaisesta termoplastisesta elastomeeristä on korvattu renkaista valmistetulla uusioraaka-aineella.
”Nyt tunnelma ja fiilis ovat ihan mahtavat. Ajatuksenamme on, että jos kotimaisia uusioraaka-aineita on tarjolla, niillä kannattaa korvata neitseellisiä raaka-aineita niin paljon kuin mahdollista”, Lenkin toimitusjohtaja Annamaija Mäkilouko sanoo.
Lenkillä on teetetty ulkopuoliset laskelmat kotimaassa tuotetun uusioraaka-aineen ympäristövaikutuksista. Uusioraaka-aineella vahvistettujen kävelykenkien pohjien raaka-aineen hiilijalanjälki on 46 prosenttia pienempi kuin perinteisellä pohjalla.
”Nyt uusioraaka-aineella vahvistetut pohjat ovat meillä tuotannossa ja niitä nähdään ensi talven talvikengissä. Uskomme, että yhä useampi kuluttaja arvostaa vastuullisesti valmistettuja jalkineita, kun niitä vain on saatavilla”, Mäkilouko sanoo.
![](files/1011/692/Lenkki_PlastExpo-15.jpg)
Voitto vaati sitkeää tuotekehitystä
Lenkki Oy käyttää renkaissaan uusioraaka-ainetta, jonka Suomen Rengaskierrätys on valmistanut Nokian talvirenkaista Lopella sijaitsevassa kiertotalouslaitoksessaan. Lenkin ja Suomen Rengaskierrätyksen tiet kohtasivat ensi kertaa samoilla messuilla kaksi vuotta sitten. Silloin uusioraaka-ainetta valmistava laitos oli vasta valmisteilla.
”Olemme todella iloisia Lenkin saamasta tunnustuksesta. He ovat osoittaneet, että uusioraaka-aine toimii laadukkaassa kengänpohjassa teollisessa mittakaavassa. Se on vahva viesti siitä, että uusioraaka-ainetta voi hyödyntää myös monissa muissa muovi- ja kumituotteissa”, Suomen Rengaskierrätys Oy:n markkinointipäällikkö Thomas Söderström sanoo.
Yhtiöt ovat tehneet paljon tutkimus-, suunnittelu- ja testaustyötä yhdessä oikean seossuhteen löytämiseksi ruiskuvaluun. Parhaillaan Lenkissä testataan uusioraaka-aineen käyttöä jämeriin ja suojaaviin työjalkineisiin.
”Lenkki on hyvä esimerkki siitä, että päättäväisellä asenteella ja yhteistyöllä voidaan kehittää entistä fiksumpia tapoja valmistaa tavaroita. Jotta maapallon luonnonvarat riittävät, meidän on opittava käyttämään jo jalostettuja materiaaleja uudelleen aiempaa paremmin”, Söderström sanoo.
Uusioraaka-aine luo ja vahvistaa suomalaista teollisuutta
Mäkilouko sanoo suoraan, että uusioraaka-aineen käyttöönotto vaatii työtä. Kun tehtaat tuottavat tasaista laatua vanhoilla menetelmillä, on aina riski kokeilla jotakin uutta.
”Se on kuitenkin ympäristön kannalta välttämätöntä. Samalla näen, että Suomessa tuotetun uusioraaka-aineen hyödyntäminen voi ylläpitää ja myös luoda uutta työtä suomalaiseen kiertotalouteen ja teollisuuteen”, Mäkilouko sanoo.
Lenkissä tavoitteena on kasvattaa viennin osuutta uusioraaka-aineella vahvistettujen kengänpohjien avulla. Yhtiön pohjat on tunnettu kestävyydestään ja hyvästä pidosta talvikeleillä. Lenkin laboratoriokokeiden ja testiryhmien havaintojen mukaan molemmat ominaisuudet ovat hieman jopa parantuneet entisestään.
”Jotta uusioraaka-aineesta saadaan hyödyt irti, sen on kyettävä vastaamaan asiakkaidemme laatuvaatimuksia. Pelkkä hyvä tahto ei riitä”, Mäkilouko linjaa.
Seuraavaksi Lenkissä satsataan markkinointiin. Mäkilouko haluaa tavoittaa suuret keskusliikkeet, sisäänostajat ja myös kuluttajat. Mitä enemmän asiakkaat edellyttävät kestäviä ratkaisuja, sitä hanakammin niitä myös tuotetaan.
”Jos jokainen suomalainen ostaisi vuodessa kaukaa tuotujen kenkien sijaan parin Suomessa suomalaisen uusioraaka-aineen avulla valmistettuja kenkiä, sillä olisi jo merkittävä vaikutus”, Mäkilouko sanoo.